Dyp uenighet i Meraker Brug-saken: – Helt uholdbart, sier Høyre
Samtidig står regjeringen på sitt og mener at alt er gjort riktig: – Overhovedet ingen grunnlag for, sier landbruksministeren om kritikken.
![<b>STRIDENS KJERNE: </b>Den enorme eiendommen Meraker Brug ble kjøpt av staten i 2022. De borgerlige partiene er sterkt kritiske til hvordan regjeringen har håndtert kjøpet. ](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.no/images/article/4957/7684.jpg)
![Balder Haarklou Jensen](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/Writers/106-balder-haarklou-jensen-2-48.jpg)
Balder Haarklou Jensen
Politisk journalist, klima og energiDet har stormet rundt regjeringens avgjørelse i 2022 om å kjøpe Meraker Brug. Tirsdag ble saken debattert i Stortinget etter at Høyre, Venstre og Frp bestemte seg for å rette kritikk mot regjeringen og tidligere landbruks- og matminister Sandra Borch (Sp) i et mindretallsforslag. Også KrF gikk inn for kritikken.
Under voteringen senere på dagen fikk regjeringen flertallet med seg. Ingen andre partier enn det borgerlige firkløveret stemte for kritikk. Altinget har pratet med både kontrollkomiteens leder, Peter Frølich (H) og landbruks- og matminister Geir Pollestad (Sp) om det kontroversielle kjøpet som ble debattert i dag.
- I 2022 kjøpte staten Meraker Brug, en av landets største private eiendommer.
- Prisen var på 2,65 milliarder kroner.
- Eiendommen ligger i Trøndelag og strekker seg over fire kommuner: Meråker, Stjørdal, Malvik og Steinkjer kommune. Den er større enn Vestfold fylke.
- I fjor høst bestemte kontroll- og konstitusjonskomiteen seg for å granske kjøpet. Dette er fordi kjøpet ble ført opp "under streken" på statsbudsjettet.
- Det dette betyr er at kjøpet regnes som en investering. Hvis noe er å regne som en investering er det mulig å føre det utenfor statsbudsjettet, og det er lov for staten å bruke mer penger.
- Hvorvidt dette var det riktige å gjøre er hva kontrollkomiteen har gransket.
- De borgerlige partiene mener regjeringen har gjort feil, og at de har misbrukt oljepenger. De mener også at regjeringen har villedet Stortinget.
- Regjeringen mener kritikken bunner ut i politisk uenighet om statlig eierskap av slike tomter, og at alt er gjort riktig.
- Høyre, Fremskritsspartiet og Venstre fremmet følgende mindretallsforslag etter behandlingen: "Stortinget finner det kritikkverdig at tidligere statsråd Sandra Borch ikke informerte Stortinget på tilstrekkelig vis da saken om kjøpet av Meraker Brug ble behandlet i Stortinget, og mener Stortinget på den bakgrunn kan ha fattet et vedtak i strid med bevilgningsreglementet og lov om Statens pensjonsfond".
- Forslaget ble ikke vedtatt.
Den Vedumske metoden
– Ja, sier Peter Frølich og sukker. Etter en lengre pause snakker han igjen: "Hvor skal man begynne?"
– Å starte dette arbeidet er kanskje en av de beste avgjørelsene denne komitteen har gjort, fordi det har avdekket så utrolig mye interessant. Det har kommet mye frem i lyset som rett og slett er ugreit, gjør lederen for kontrollkomiteen klart for Altinget.
Frølich mener det er særlig tre ting som er kommet frem. Det ene er prisen regjeringen betalte, som han kaller overpris. Det andre er budsjetteringspraksisen, som han beskriver som "ikke måten å styre et land og en økonomi på".
– Det tredje har vært å få avdekket hvordan Stortinget er blitt holdt i blinde. Vi har ikke fått informasjonen som trengtes.
Bergenseren har ett spørsmål nå og det er hvor veien går videre. Han sier det er særlig én stor frykt han har.
– Det er at "Vedum-metoden" herved er sjøsatt og lansert, og kommer til å bli brukt i fremtiden. Oppskriften er servert og åpner for misbruk av oljepenger.
Hva består så denne nye metoden av? Frølich mener den har tre punkter. De ser, i hans egne ord, slik ut:
- Skaff et politisk prestisjeprosjekt som koster for mye til å putte inn på statsbudsjettet.
- Få noen konsulenter til å legge inn alle mulige merkelige forutsetninger i regnestykket for å få verdien høyest mulig og avkastningkravet så lavt som mulig slik at det legitimerer høy verdi.
- Legg det frem for Stortinget og hold tilbake informasjon om hvordan du har regnet.
Vil aldri se pengene
Peter Frølich mener det er veldig oppsiktsvekkende at de andre partiene i Stortinget gir sin "passive velsignelse" til fremgangsmåten han skisserer.
– Hvis man ser forbi selve kjøpet, som jeg forstår at de partiene støtter, så er saksbehandlingen under enhver kritikk. Og særlig små partier bør ha en sterk interesse av at man slår ring om regjeringens opplysningsplikt.
Han er også kritisk til pengebruken.
– At regjeringen er stolt av å bruke milliarder på å kjøpe eiendom må de bare være, men det de har gjort er å snike pengene ut av oljefondet og å late som at det norske folk skal få dette igjen i avkastning. Det kommer aldri til å skje.
Frølich mener at kjøpssummen på 2,65 milliarder tilsier at avkastningen burde være på 100 millioner i året med et konservativt estimat.
– Nå har det gått to år allerede. Vi er 200 millioner på etterskudd. Dette gapet kommer bare til å vokse og vokse og vokse. Bare tenk hva disse pengene ville vært verdt hvis de hadde blitt stående i oljefondet. Antakelig er det oppe i en milliard.
Vedum-metoden? Nei! Frølich-metoden
Rett før debatten starter lokaliserer også Altinget en av dagens viktigste personer, landbruks- og matminister Geir Pollestad. Han er svært uenig i Frølich sin beskrivelse av den såkalte Vedum-metoden.
– Det er det overhovedet ingen grunnlag for. Både verdivurdering, føring i budsjett og informasjon til Stortinget er gjort på helt ordinær måte. Det er definitivt ingenting her, slår statsråden fast.
– Denne saken handler om at Høyre er i mot kjøpet av Meraker Bruk og at de nå bruker alle triks i boken for å så tvil om det, fortsetter Pollestad.
Han vil spørre om hva som er alternativet til det han mener regjeringen har gjort.
– Skal vi ikke lytte til våre rådgivere? Skulle vi ikke ha ført det slik som embetsverket i Finansdepartementet ville? Og skulle vi ikke orientere Stortinget i tråd med det som er vanlig?
– Det er konsekvensen av "Frølich-metoden", mener han.
– Synes du fortsatt at kjøpet var riktig, og at prisen var riktig?
– Ja, er statsrådens kontante svar.
Pollestad sier at kritikken om prisen er basert på rykter om et bud som var en milliard kroner lavere.
– Men Frølich og Høyre har ingen svar på om det var noen bud mellom det og opp til vårt. Det er bare spekulasjon fra hans side, og ikke noe klokskap oppi dette.
– Vi bøy det som var nødvendig, avslutter landbruksministeren.
Ryktene Pollestad sikter til er en artikkel i Dagens Næringsliv som bekrefter at det har vært to bud som var én milliard kroner lavere enn statens kjøp. Det samme argumentet brukte Pollestad i debatten senere på dagen, til stor kritikk fra de borgerlige partiene.
Argumentene holder ikke
At Høyre er i mot kjøpet av Meraker Brug er ikke Petter Frølich enig i.
– Vi er ikke imot å kjøpe skog, men prisen må være riktig.
Et hovedargument for regjeringen har vært at det er sikkerhetspolitisk viktig at eiendommer som Meraker Brug ikke ender opp i utenlandske hender. Frølich sier at også Høyre er opptatt av problemstillingen rundt at fremmede makter ikke kjøper eiendommer.
– Men det er kanskje det enkleste eller det mest banale argumentet jeg hører i den saken. Sikkerhetsloven gjør det mulig å slå ned på et oppkjøp hvis det er nasjonale sikkerhetsinteresser på spill.
– Argumentet med at man er nødt til å trikse penger ut av oljefondet for å beskytte oss mot kinesere, det er et argument som bare ikke holder. Det er helt uholdbart, avslutter kontrollkomiteens leder.
Forskjellige virkelighetsbilder
I debatten var skillene klare. De borgerlige angrep regjeringen og anklaget dem for en prosess full av feil og for villeding av Stortinget. Regjeringen svarte med å si at enhver kritikk mot kjøpet bunnet ut i politiske uenigheter om hvorvidt eiendommen skulle kjøpes eller ikke, og at prosessen knyttet opp mot kjøpet har vært helt korrekt.
Næringspolitiker i Høyre, Lene Westgaard-Halle, sa på talerstolen at det ikke hadde vært noe ordinært med regjeringens håndtering, og at flere i næringskomiteen hadde vært veldig ukomfortable med hastebehandlingen de ble pålagt.
Hun mente også at det var kritikkverdig at næringskomiteen måtte godkjenne salget basert på lite informasjon, og pekte på at informasjonen de fikk bestod av 5 sider.
Derimot var medlem i næringskomiteen fra Arbeiderpartiet, Solveig Vitanza, svært stolt over prosessen på talerstolen, og sa at Westgaard-Halle har et "annet virkelighetsbilde" enn hva Vitanza hadde.
Også finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) gikk ut mot Westgaard-Halle og gjorde det klart at høyrepolitikeren snakket på vegne av Høyre, ikke på vegne av komiteen.
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/44/peter-c-froelich.jpg)
Peter Christian Frølich
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/144/geir-pollestad.jpg)
Geir Pollestad
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/93/trygve-slagsvold-vedum.jpg)