Mina Gerhardsen: Ja til alkoholråd
Alkohol har ingen positive effekter på helsen og mange negative. Den kunnskapen bør med når vi skal få nye råd om hva vi skal spise og drikke for å ta vare på helsen vår.
![Det finnes grunner til å drikke alkohol, men helsen er ikke en av dem. Det fortjener folk å få vite, skriver Mina Gerhardsen, generalsekretær i Nasjonalforeningen for folkehelsen.](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.no/images/article/4908/205.jpg)
![Mina Gerhardsen](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/2446/mina-gerhardsen.jpg)
Mina Gerhardsen
BarneombudNoen myter sitter godt, som at rødvin er bra for hjertet. Selv om det er tilbakevist en rekke ganger, er dette en teori med mange tilhengere.
Kunnskapen om sammenhengen mellom alkohol og sykdom er begrenset blant folk. Bare 15 prosent av kvinner som er spurt, vet at alkohol øker risikoen for brystkreft. Fire av ti nordmenn kjenner ikke til at alkohol gir økt risiko for hjerte- og karsykdom. At alkohol også er en risikofaktor for demens, er det bare to av ti som vet.
Negativ påvirkning på 200 sykdommer
På fag- og forskningssiden har vi etter hvert svært mye kunnskap om alkohol og den negative helseeffekten det har. Alkohol er klassifisert i den høyeste risikogruppen for kreft, sammen med asbest, stråling og tobakk.
Verdens helseorganisasjon (WHO) har uttalt at skadelig bruk av alkohol er en årsaksfaktor i mer enn 200 sykdoms- og skadetilstander. Globalt fører skadelig bruk av alkohol til tre millioner dødsfall hvert år, noe som utgjør 5,3 prosent av alle dødsfall.
Globalt fører skadelig bruk av alkohol til tre millioner dødsfall hvert år.
WHO har også publisert en uttalelse i The Lancet Public Health som sier at når det gjelder alkoholforbruk, finnes det ingen trygg mengde som ikke påvirker helsen. Alt inntak har en negativ effekt.
Blant voksne i Norge er det vanlig å drikke alkohol. Det er en del av våre tradisjoner for fest og feiring. Vi har etter hvert også tatt med oss såkalt kontinentale vaner, der det også kan være et glass vin til lunsj og middag uten noen spesiell anledning. Et stort flertall drikker alkohol av og til. Kvinner drikker mer enn før. Over tid har vi sett at de eldre blant oss har et økende alkoholforbruk.
Siden det er mange helseutfordringer knyttet til alkoholbruk, er det viktig å gi folk innsikt. Uten kjennskap til dette er det også vanskeligere å ta gode valg for helsen.
Trenger bedre råd
Da de nordiske kostrådene ble lagt fram, inkluderte de råd om alkohol, med en hovedanbefaling om å unngå alkohol helt. I utkastet til nye norske råd var dette ikke med.
Forslaget har nå vært på høring. Sammen med en rekke andre aktører har Nasjonalforeningen for folkehelsen bedt om at også norske råd skal gi en klar anbefaling når det gjelder alkoholbruk. Kostrådene skal gi de beste rådene, basert på mest mulig oppdatert kunnskap. I forslaget finnes det råd om både melk, juice og brus. Vi etterlyser at det også kommer råd om alkohol, når Helsedirektoratet skal ferdigstille rådene.
Kostrådene er nettopp råd. Mange har for mye salt og sukker og for lite frukt og grønt i hverdagskostholdet sitt, og vil fortsatt ha det selv om det kommer nye, oppdaterte råd til sommeren. På samme måte vil ikke et nytt råd om å redusere alkoholforbruk eller avstå helt, bety at mange legger om vanene sine dramatisk.
Å vite at et glass mindre er bedre, kan påvirke valg.
Men å vite at et glass mindre er bedre, kan påvirke valg. Mange som endrer vanene sine litt, gir store helsegevinster på befolkningsnivå. Kostrådene har også betydning for politiske valg og oppfølging i offentlige virksomheter. Det betyr noe hva som er med når kostrådene er klare.
Disse nasjonale kostrådene skal gi folk den beste kunnskapen vi har om hva som er bra for helsen vår. Nå vet vi mye om hvordan alkohol kan skade helsen. Det finnes grunner til å drikke alkohol, men helsen er ikke en av dem. Det fortjener folk å få vite.