NMBU-professor: Problemet er ikke manglende taletid
Alle de 17 bærekraftsmålene til FN er viktige, men avveiningene er viktigere i politisk sammenheng. Hvis Norge klarer å lede an i arbeidet med å vise hvordan slike avveininger kan foretas i praksis, og på den måte vise vei for utviklingen mot en mer bærekraftig verden, vil jeg tro at FN vil ønske å lytte til oss igjen. Dette på tross av de 19 nye petroleumsprosjektene, skriver Sjur Baardsen, professor ved seksjon for fornybar energi, NMBU.
![Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap), utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap) og utviklingsminister Anne Beathe Tvinnereim (Sp) under åpningen av FNs hovedforsamling 19. september 2023. ](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.no/images/article/2855/4924.jpg)
![Sjur Baardsen](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/3483/sjur-baardsen.jpg)
Sjur Baardsen
Professor, seksjon for fornybar energi og skogvitenskap, NMBUI forrige uke deltok statsministeren på FNs høynivåuke sammen med utenriksministeren og tre statsråder. Ingen av dem fikk taletid under møtet om bærekraftsmålene eller møtet om klimaambisjonene. Statsråden som er ansvarlig for koordinering av bærekraftsrapporteringen satt hjemme.
Mediene er fulle av krasse kommentarer og harseleringer om at dette er pinlig for Norge, mens statsministeren synes å mene at det først og fremst er pinlig for FN. Tiden er moden for å vurdere Norges samlede bærekraftsinnsats, sett med både utenlandske og norske øyne. Her følger et kort forsøk på å være konstruktiv.
Norge har en gylden mulighet
Når vi åpner for 19 nye petroleumsprosjekter, må vi trolig gjøre mer enn å betale de årlige tre milliardene i avlat for å bevare regnskog. Kompensasjonsordninger for å rettferdiggjøre egen inntektspolitikk er OK, men som et rikt og velutviklet land bør vi bidra på andre måter også.
Alle kan skjule seg bak oppfylling av enkelte bærekraftsmål, men særlig de politiske utfordringene ligger i avveiningene mellom målene.
Sjur Baardsen
Professor, NMBU
Som jeg skrev i Altinget tidligere i september, trenger vi en omorganisering av rapporteringen av bærekraftsarbeidet, det vil si flytte det fra Kommunal- og distriktsdepartementet til Klima- og miljødepartementet. Jeg tror at det i seg selv bør øke muligheten for taletid i FN. Uavhengig av dagens organisering er Espen Barth Eide synlig internasjonalt, og han har nylig blitt invitert av FN til å lede arbeidet med ambisjoner om utslippsreduksjoner frem mot klimatoppmøtet i Dubai i desember. Den invitasjonen kan leses på iallfall to måter: (i) han vurderes som rett person for jobben, og (ii) Norge gis mulighet til å kontrastere sin økonomiske politikk mot klimapolitikken, og forklare egen adferd.
Både (i) og (ii) er bra for Norge, og i (ii) ligger det en gylden mulighet. Norge kan ta ledelsen av utviklingen mot en vridning bort fra fokus på å score høyt på enkelte av bærekraftsmålene, til heller å være opptatt av helheten, det vil si inkludere relasjoner og avveininger mellom ulike mål. Alle kan skjule («grønnvaske») sin aktivitet bak oppfylling av enkelte bærekraftsmål, men særlig de politiske utfordringene ligger heller i avveiningene, det vil si når en aktivitet virker positivt på minst ett av FNs 17 mål, og negativt på minst ett annet.
Ett eksempel på en slik relasjon kan være hvordan økt andel fornybar energi i form av vannkraft (FNs bærekraftsmål 7: Fornybar energi) påvirker livet i vassdragene (FNs mål 14: Livet i vann). Vi vet at denne relasjonen er negativ, blant annet for villaksen. Da trenger vi en avveining. Med FNs 17 mål kan vi sjekke alle 272 mulige slike relasjoner mellom par av mål, og egentlig mange flere fordi mange aktiviteter typisk vil påvirke mer enn to mål.
Grip sjansen!
Alle de 17 målene er viktige, men avveiningene er viktigere i politisk sammenheng. Hvis Norge klarer å lede an i arbeidet med å vise hvordan slike avveininger kan foretas i praksis, og på den måte vise vei for utviklingen mot en mer bærekraftig verden, vil jeg tro at FN vil ønske å lytte til oss igjen. Dette på tross av de 19 nye petroleumsprosjektene. Vi kan jo for eksempel begynne med avveiningene mellom investeringer i fossil versus fornybar energi og dertil tilhørende konsekvenser for nasjonale inntekter, og for elementene i naturavtalen som ble inngått for snart ett år siden. Alt dette har bærekraftsrelevans, og internasjonalt er opplevd troverdighet svært viktig i denne sammenhengen.
Alle kan skjule seg bak oppfylling av enkelte bærekraftsmål, men særlig de politiske utfordringene ligger i avveiningene mellom målene.
Sjur Baardsen
Professor, NMBU
Systemforståelsen er økende i mange miljøer, kanskje særlig i akademia, men også i mange statlige institusjoner og i næringslivet. Kanskje også i departementer, Stortinget og Regjeringen, selv om dette ikke er så synlig. Komplekse problemer har en sterk tendens til å bli forenklet i politisk sammenheng. Hovedproblemet er uansett at systemforståelsen ikke øker raskt nok. Grip sjansen – ta ledelsen!
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/170/espen-barth-eide.jpg)