NHO sier ja til kjønnskvotering i selskapsstyrer
I et høringssvar til Nærings- og fiskeridepartementet skriver NHO at de sier ja til kjønnskvotering i selskapsstyrer. − NHO ønsker bedre kjønnsbalanse i arbeidslivet. Både når vi snakker bransjer og når vi snakker nivåer.
![Direktør for arbeidsliv og tariff, Nina Melsom, skriver i sin kronikk at lovpålagt kvotering ikke er et ønsket virkemiddel, men fordi utviklingen for bedre kjønnsbalanse i arbeidslivet går for sakte.](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.no/images/article/1367/2936.jpg)
![Nora Didriksen](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/Writers/30-nora-didriksen-2-48.jpg)
Nora Didriksen
JournalistI forbindelse med Nærings- og fiskeridepartementets høring om bedre kjønnsbalanse i norske selskaper, har NHO levert et høringssvar hvor de går inn for å prøve kjønnskvoter i norske styrer.
− Regjeringen foreslår å innføre krav om kjønnsrepresentasjon i styrene i norske selskaper. Men lovpålagt kvotering har åpenbart problematiske sider – selv om målet om bedre kjønnsbalanse er lett å dele, skriver direktør for arbeidsliv og tariff i NHO Nina Melsom i en kronikk.
Melsom viser til deres medlemsundersøkelser, som viser at hver tredje bedrift ikke er tilfreds med kjønnsbalansen i egen virksomhet.
Tidligere prinsipielt imot
NHO har vært prinsipielt imot kvoteringsloven for styrer i ASA-selskapene. De argumenterer at dette er en sterk inngrip i eiernes styringsrett over egne selskaper og investeringer, og påfører bedriftene nye byrder. Melsom poengterer også at det ikke heller er forskningsmessig belegg for at det er en direkte korrelasjon mellom økt kjønnsrepresentasjon i styrer og selskapers lønnsomhet.
− Årsakene til det kjønnsdelte arbeidsmarkedet er sammensatte, og kvinners og menns studie- og karrierevalg tar tid å endre.
Men hun skriver videre at utviklingen for likestilling og kjønnsrepresentasjon går for sakte, og at hun har forståelse for utålmodigheten. NHO går dermed inn for å prøve kjønnskvotering i norske styrer, så lenge det forekommer sammen med bredere tiltak.
− Skal vi lykkes med å få et likestilt arbeidsmarked må vi jobbe mye bredere enn bare å innføre kvoteringskrav. Skal vi lykkes på lang sikt, må vi stimulere til at det gror nedenfra, skriver Melsom.
Skal ikke være en byrde for bedriften
Det som er avgjørende for NHO er at innretningen blir praktisk gjennomførbart, samt at det ikke treffer bredere enn det som er hensiktsmessig. Melsom poengterer at dette må gjelde bedrifter av en viss størrelse, som har forutsetninger til å oppfylle kravene.
For å forenkle håndhevingen og øke etterlevelsen foreslår NHO en avgrensning av hvilke selskaper som skal bli berørt av kjønnskvotering.
I høringssvaret skriver de:
"NHO mener at et eventuelt lovkrav bør gjelde for de selskapene som må
utarbeide årsberetning etter regnskapsloven.
Alternativt bør tersklene for inntekter være 100 mill. kroner eller terskelen for årsverk være 50, og det bør vurderes om det kan være tilstrekkelig med én terskelverdi, knyttet enten til inntekter eller til årsverk."
NHO mener også at varamedlemmer bør unntas fra lovkravet.
FrP vil stemme imot
Sivert Bjørnstad, som sitter i næringskomiteen på Stortinget for FrP, reagerer på NHOs høringssvar.
− Det er svært overraskende at NHO ønsker at tusenvis av norske bedrifter skal utsettes for mer byråkrati og symbolkrav. Det er ikke det norske bedrifter trenger nå, sier han til NTB.
Han sier at Fremskrittspartiet vil stemme imot forslaget når det når Stortinget.
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/3098/nina-melsom.jpg)
Nina Melsom
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/62/sivert-haugen-bjoernstad.jpg)