![](https://legacy.altinget.no/images/person/19/hans-andreas-limi.jpg)
![](https://legacy.altinget.no/images/person/93/trygve-slagsvold-vedum.jpg)
Hva er de samfunnsmessige konsekvensene dersom BankAxept utestenges fra digitale lommebøker?
![](https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4694-redaktionen.png)
«Statsråden svarer» er robotgenerert innhold som opprettes automatisk med data fra Stortingets base over de spørsmål som stilles av stortingsrepresentanter og besvares av regjeringens statsråder. Overskriftene er skrevet av Altinget. Altinget tar forbehold om feil i innholdet.
Hva er de samfunnsmessige konsekvensene dersom BankAxept utestenges fra digitale lommebøker?
Ifølge Norges Bank utgjorde kontaktløs "tæpping" med mobil, klokke eller armbånd 118 millioner betalinger i 2022. Veksten fra 2021 til 2022 var på 133 prosent. Norge er et land med høy adopsjon av digital teknologi, og det er grunn til å tro at denne veksten vil fortsette og også tilta i styrke.
Det er mange fordeler med å ha et nasjonalt betalingsnettverk. For handelen holdes betalingskostnadene lave. Kontanttjenester i butikk gir folk og bedrifter mulighet til å ta ut og sette inn kontanter på dagligvarebutikker over hele landet. BankAxept har også en viktig reserveløsning og utvidet reserveløsning som gjør at butikkene kan ta betalt selv om nettforbindelsen er brutt.
For å fortsette å være et betalingsnettverk som benyttes i Norge når digitale lommebøker tar over for de fysiske kortene, må BankAxept digitaliseres. Nye krav fra Visa som fratar butikkene muligheten til å velge betalingsnettverk på kombinerte kort kan imidlertid føre til at BankAxept blir utestengt fra digitale lommebøker, og over tid vil forsvinne.
Det er viktig både for forbrukere og næringsliv at vi har et betalingssystem som er brukervennlig, rimelig og sikkert.
BankAxept er det nasjonale betalingsnettverket i Norge, utviklet og eid av norske banker. Ifølge analyser fra Norges Bank er betalinger med BankAxept samlet sett langt billigere enn betalinger med internasjonale kortnettverk. Det kan derfor medføre økte kostnader for betalingsmottakere og for kundene dersom BankAxept skulle tape markedsandeler. Når andelen betalinger som går gjennom en mindre effektiv betalingsinfrastruktur, øker, kan dette dra i retning av økte priser generelt da utsalgsstedet må betale høyere gebyrer som overveltes videre til alle kunder.
Den såkalte reserveløsningen i BankAxept er også en viktig beredskapsløsning for det norske betalingssystemet. Denne innebærer at betaling med BankAxept-kort i kortterminaler vil fungere i noe tid, fra seks timer til syv dager avhengig av hva slags butikk det er snakk om, dersom terminalen av ulike årsaker ikke oppnår kontakt med resten av betalingssystemet.
Betalingskort og forholdet mellom brukersteder (butikken, betalingsmottaker) og deres betalingstjenestetilbydere (kortinnløser, butikkens bank) er blant annet regulert i forskrift om formidlingsgebyr i kortordninger mv., som gjennomfører forordning (EU) 2015/751 om formidlingsgebyrer for kortbaserte betalingstransaksjoner («IFR-forordningen»). Forordningen regulerer såkalte kombinerte kort i artikkel 8. Kombinerte kort gir mulighet for å bruke mer enn ett betalingsnettverk ved betalinger, og det vanligste i Norge er en kombinasjon av det norske BankAxept-nettverket og et internasjonalt nettverk som Visa eller Mastercard. Et av formålene bak regelverket er å sikre konkurransen mellom de forskjellige betalingsnettverkene/-varemerkene. Forordningen skal tolkes likt i hele EØS-området.
Forordningen art. 8 nr. 6 fastsetter forbud mot mekanismer eller lignende som begrenser betalerens eller butikkens mulighet til å velge betalingsvaremerke eller betalingsapplikasjon ved bruk av ett betalingsinstrument med flere varemerker. Jeg har innhentet vurderinger fra Finanstilsynet, som i brev til departementet 5. februar 2024 uttaler følgende:
«Butikken har rett til å installere automatiske mekanismer som foretar et prioritert valg av et bestemt betalingsvaremerke eller en bestemt betalingsapplikasjon (eks. Visa eller BankAxept). Forbrukeren har rett til å overstyre det prioriterte valget, jf. IFR artikkel 8 nr. 6.»
Slike automatiserte forhåndsvalg er installert på de fleste betalingsterminaler. På denne måten kan butikken velge foretrukket betalingsvaremerket som f.eks. har de beste prisene og betingelsene. Finanstilsynet opplyser at «[p]raktisk sett er måten å endre betalingsvaremerke for fysiske kombinerte kort at forbruker må trykke på den gule knappen på betalingsterminalen for å endre butikkens forhåndsvalg».
Jeg er kjent med at det er en pågående diskusjon mellom bl.a. banknæringen og Visa om hvordan reglene skal forstås ved bruk av kombinerte kort i digitale lommebøker. Jeg understreker at det er de samme regulatoriske rammene som gjelder for digitale lommebøker som for fysiske betalingskort. Butikker skal kunne velge hvilke betalingskort (varemerke) de aksepterer og prioritere betalingsvaremerke ved kombinerte kort. Kundene skal kunne velge den betalingsmåten som de foretrekker og har det endelige valget, i samsvar med regelverket.