Stolte medlemmer av Forsvarskommisjonen forventer at politikerne følger opp rapporten
For å sikre Norges forsvarsevne i et langtidsperspektiv krever det et bredt politisk forsvarsforlik, understreker Forsvarskommisjonen. Kommisjonens medlemmer forstår at veien til tverrfaglig politisk enighet kan være komplisert, men mener deres arbeid viser at det er mulig.
![Knut Storberget var alvorstynget da han onsdag la frem Forsvarskommisjonens arbeid. Han mener dagens politikk er «direkte uansvarlig». ](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.no/images/article/1858/3622.jpg)
![Christina Guldstad](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/Writers/77-christina-guldstad-2-48.jpg)
Christina Guldstad
Nisjeredaktør (permisjon)– Jeg vet det kan være vanskelig å komme til politisk enighet, men da vi i kommisjonen ble enige om den sikkerhetspolitiske situasjonen, så var det ikke vanskelig å bli enige om hva som må gjøres, sier kommisjonsmedlem Liv Signe Navarsete til Altinget.
Hun er i dag Statsforvalter i Vestland og medlem av Lærdal kommunestyre og formannskap. Hun er tidligere leder av Senterpartiet og har vært både kommunalminister og samferdselsminister.
Det er ingen liten øvelse å få til et bredt politisk flertall for en økonomisk opptrappingsplan for Forsvaret.
Liv Signe Navarsete
Medlem av Forsvarskommisjonen og Statsforvalter
Navarsete og de andre kommisjonsmedlemmene Altinget pratet med da kommisjonen la frem sine anbefalinger tirsdag, mener politikerne bør bruke rapporten for å sikre en felles forståelse for den sikkerhetspolitiske situasjonen og de nødvendige anbefalingene. Og med det sikre grunnlaget for et forsvarspolitisk forlik.
– Den felles situasjonsforståelsen betyr alt, supplerer Ingvil Smines Tybring-Gjedde.
Hun er direktør i Earth Wind&Power, men har tidligere vært samfunnssikkerhetsminister (2019–2020) og statssekretær i Olje- og energidepartementet (2015–2019).
– Det er ingen liten øvelse å få til et bredt politisk flertall for en økonomisk opptrappingsplan for Forsvaret, men vi har greid å bli enige om viktige ting før, og hva er viktigere enn vår trygghet, sier Navarsete.
Til forsvarsministeren: – Det hviler et stort politisk ansvar på deg
Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) satt på første rad mens Forsvarskommisjonens leder Knut Storberget med stort alvor gikk gjennom kommisjonens anbefalinger. Han tegnet et mørkt og dystert bilde av den sikkerhetspolitiske situasjonen verden står i, og mener det er et stort behov for politisk handlekraft for å sikre landet.
– Det hviler et stort politisk ansvar på deg, var budskapet fra scenekanten og ned til der hvor statsråden satt.
Storberget gjentok flere ganger at det er behov for et bredt politisk forlik for å sikre legitimitet, langsiktighet og forutsigbarhet, og en forpliktende avtale med økonomi til å gjennomføre en konkret opptrappingsplan.
– Forsvaret er lite og sårbart, og forsvarsevnen svak, sa Storberget som la til at økonomisk nedprioritering av Forsvaret ikke kan fortsette, for det ville være «direkte uansvarlig politikk».
Ifølge ham trengs det en kraftig styrking av forsvarssektoren og den trengs nå.
– Det må en omfattende styrking av forsvarsevnen. Det blir ikke enkelt, ikke billig og vil heller ikke skje i morgen, sa Storberget.
– Det krever politisk mot og handlekraft, la han til.
Fra sine reserverte seter på andre rekke fulgte Forsvarskommisjonens medlemmer nøye med da lederen Knut Storberget la frem rapporten «Forsvarskommisjonen av 2021. Forsvar for fred og frihet».
– Det er ikke uten grunn at rapporten heter «Forsvar for fred og frihet». Vi må ha frihet. Vi har ikke fred uten frihet, sier Tybring-Gjedde til Altinget.
Et og et halvt års arbeid har munnet ut i en 360 siders lang rapport med tydelige anbefalinger om hva som trengs for å styrke Norges forsvarsevne i et langtidsperspektiv. Og ikke minst hvilke økonomiske konsekvenser dette har.
«Tiden er nå»
– Vi er stolte av arbeidet. Det er flere hundre sider med viktig innhold. Innholdet er fylt av alvor, men også store muligheter. Vi har et høyt utdanningsnivå i befolkningen, vi har et stabilt samfunn med tillit til myndighetene. Utgangspunktet er bra, selv om vi ligger langt bak det som trengs for å sikre forsvarsevnen vår, sier Tybring-Gjedde.
Kommisjonen maner til et bredt politisk forsvarsforlik hvor en økonomisk opptrappingsplan står sentralt. Alt for å styrke landets forsvarsevne i en tid kommisjonen peker på er preget av fare for konflikt i nærområdene. «Tiden for handling er nå», er budskapet fra en samlet kommisjon.
– Nå må rapporten følges opp i det offentlige rom, både blant politikere og innbyggere. Andre land har tatt innover seg alvoret i den sikkerhetspolitiske situasjonen i verden. Norge må følge etter. Vi må få den satsingen som er nødvendig, sier Navarsete.
Forsvarskommisjonens medlemmer forteller at de har brukt tid på å hente inn informasjon fra ulike miljøer og kilder, alt for å kunne komme med anbefalinger på et bredest mulig grunnlag. Og for å sikre at kommisjonen internt var enige om status for Forsvaret, forsvarsevnen og hvordan verden ser ut sett ut fra et sikkerhetspolitisk syn.
– Vi håper det blir en debatt om Forsvaret i det offentlige ordskiftet med stor takhøyde slik at alle kan delta. Forsvarspolitikk gjelder oss alle, sier Benedicte Røvik som er nestleder i Hamar Venstre til Altinget.
Bredt sammensatt
Regjeringen som satte ned kommisjonen i 2021 var opptatt av at den måtte være bredt sammensatt, og de 17 medlemmene ble hentet fra ulike politiske ståsted, embetsverk, akademia og arbeidslivet.
– Når kommisjonen har klart å jobbe sammen, så må politikerne også klare å jobbe sammen. Vi har jobbet godt sammen og er enige i det meste, men ikke alt, sa Storberget under sin fremleggelse av rapporten.
Han trakk frem at det som gjenstår nå er at anbefalingene fra kommisjonen blir helt eller delvis fulgt opp av politiske tiltak.
– Vi har forsøkt den krevende øvelsen det er å tenke 10-20 år frem i tid. I en tid der vi knapt vet hva som skjer resten av uken. Det handler om vår og våre barns sikkerhet, deres demokrati, deres fred og deres fremtid om ti til 20 år, sa Storberget.
Arbeidet til kommisjonen startet 19. januar 2022 og har gjennomført 24 samlinger totalt. Møtene har vært både fysisk og digitalt.
– Forsvarskommisjonen ble utnevnt i desember 2021. Det er tankevekkende at det da ble stilt spørsmål ved hvorfor Norge trenger en forsvarskommisjon. Ingen har stilt spørsmålet etter februar 2022, sa Storberget.
Ingen kritikk av Støres Nato-timing
Dagen før innkalte statsminister Jonas Gahr Støre (Ap), forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) og finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) til pressekonferanse om styrking av Forsvaret. At pressekonferansen kom dagen før kommisjonens rapportlansering fikk flere til å reagere, men kritikken ble kontant avvist av Støre, Gram og Vedum.
Forsvarskommisjonens medlemmer kritiserer ikke tidspunktet for pressekonferansen. Isteden mener de at all oppmerksomhet rundt forsvarsprioriteringer er viktig.
– Det var nok tilfeldig at pressekonferansen kom dagen før oss. Det har vært etterlengtet og forventet at Norge skal ha en plan for å nå to-prosentmålet til Nato. Det er en satsing vi ønsker og står ikke i veien for kommisjonens rapport, sier Navarsete og legger til:
– Det er viktig at vi viser at vi også kan levere på alliansens mål.
Statsministeren varslet at Norge nå vil bruke minst to prosent av Norges bruttonasjonalprodukt på forsvar innen 2026 og forespeilet å bruke 3,8 milliarder kroner ekstra årlig frem til 2026. Totalt 11 milliarder kroner.
– Er dere redde for at regjeringen med pressekonferansen har låst seg til hvor mye ekstra de ønsker å bruke på Forsvaret?
– Nei. Vi forutsetter at politikere forstår alvoret i det vi har lagt frem. Det avgjørende er at det er en tverrpolitisk enighet for å gjennomføre den nødvendige økonomiske satsingen, sier Tybring-Gjedde.
– Vi har hatt det privilegium å kunne se 10 til 20 år frem i tid. Vi har pekt på sårbarheter og mangler og hva som trengs for å styrke Norges forsvarsevne, sier Røvik.
– Hvordan har dere arbeidet for å sikre at anbefalingene deres ikke baserer seg på en nåsituasjon med krig i Ukraina, men samtidig sikrer at Forsvaret har det som trengs i et lengre perspektiv?
– Etter at Russland gikk til krig på Ukraina tok vi en runde på om mandatet vårt fortsatt var relevant eller måtte endres. Vi stod trygt i oppgaven, uten å endre. Vi skulle se på et helhetlig perspektiv, sier Røvik.
– Vi har hele tiden minnet hverandre på at vår jobb har vært langsiktighet, supplerer Navarsete.
– Dersom forsvaret kun styres ut fra budsjettene fra år til år, får vi ikke til den nødvendige satsingen, legger Tybring-Gjedde til.
På høring
Forsvarsministeren fikk høytidelig overrakt Forsvarskommisjonens rapport. En rapport som nå skal ut på høring.
– Vi kan ikke bare bevilge oss ut av problemene, men må bruke ressursene effektivt og smart og lede på en god måte. At det er behov for omfattende økonomisk løft er jeg enig i, sa Gram, som ikke gikk i dybden på hvordan et slikt økonomisk løft vil se ut.
– Det vil bli synlig i langtidsplanen for Forsvaret som vi kommer med neste år og i de årlige budsjettene, la han til.
Forsvarskommisjonen ble utnevnt i desember 2021. Det er tankevekkende at det da ble stilt spørsmål ved hvorfor Norge trenger en forsvarskommisjon. Ingen har stilt spørsmålet etter februar 2022.
Knut Storberget
Leder av Forsvarskommisjonen
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/3279/knut-storberget.jpeg)