Roper varsko om pengeproblemer for sykehusene i Nord-Norge
Det var dyster stemning på styremøtet i Helse Nord da styret tirsdag skulle behandle rammene for neste års budsjett.
![Det var ikke så mye å rope hurra for da styret i Helse Nord behandlet styresak 117 om rammene for neste års budsjett. Verken styreleder Renate Larsen (t.v.) eller administrerende direktør Marit Lind la skjul på at også neste år kommer til å bli tøft.](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.no/images/article/3114/5327.jpg)
![Silje Sjursen Skiphamn](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/Writers/44-silje-sjursen-skiphamn-2-48.jpg)
Silje Sjursen Skiphamn
Nisjeredaktør HelseStyremedlemmene hadde akkurat fått høre at helseforetakene i regionen per september gikk med 170 millioner i minus. Det er 252 millioner bak det budsjetterte resultatet.
Økonomidirektør i Helse Nord, Erik Arne Hansen, hadde heller ikke gode nyheter å komme med da han skulle beskrive hvordan regjeringens forslag til statsbudsjett vil slå ut:
– Vi hadde beregnet at vi skulle trekkes 100 millioner på grunn av den nasjonale inntektsmodellen. Jeg synes vi hadde tatt godt i da vi sa det. Nå trekkes vi 200 millioner.
Mens de andre helseregionene har befolkningsvekst, har det i Helse Nord blitt færre innbyggere de siste årene. Dermed har helseforetakene i Nord-Norge fått en stadig mindre andel av potten som er satt av sykehus. Og summene som trekkes har vokst år for år.
– Svært krevende
Økonomidirektøren var i tillegg bekymret for regjeringens anslag på lønns- og prisvekst i budsjettforslaget. Han viste til at regjeringen har lagt til grunn en lønnsvekst som er 0,2–0,3 prosentpoeng lavere enn anslagene fra Norges Bank og SSB. Regjeringens anslåtte prisvekst ligger rundt 1 prosentpoeng under det Norges Bank og SSB tror.
Hvis de to sistnevnte får rett, står alle landets helseforetak overfor enda større økonomiske problemer enn de har nå. Foretakene som driver sykehus i nord har allerede et anslått omstillingsbehov på rundt 900 millioner kroner neste år. Det hindrer likevel ikke Helse Nord i å budsjettere med et samlet overskudd på 246 millioner kroner.
Adm.dir. ser med stor bekymring på hvordan den demografiske utvikling gir svært store negative utslag.
Marit Lind
Adm.dir. i Helse Nord
«Den økonomiske utviklingen og rammebetingelser for 2024 er svært krevende for foretaksgruppen. Administrerende direktør ser med stor bekymring på hvordan den demografiske utvikling gir svært store negative utslag for Nord-Norge i den nasjonale inntektsfordelingsmodellen», skriver administrerende direktør, Marit Lind, i sin vurdering til styret.
«Forslag til statsbudsjett medfører stramme rammebetingelser og endrer ikke behovet for det pågående arbeidet med vurdering av funksjons- og oppgavedeling i foretaksgruppen».
Skeptisk til øremerkede midler
Dette arbeidet har allerede satt sinnene i kok i flere lokalsamfunn i Nord-Norge, hvor folk frykter å miste enkelttilbud eller hele sykehus. Dette er en administrativ prosess som foregår i Helse Nord, og i styremøtet ble det stilt spørsmål om de politiske føringene som kommer via regjeringens budsjettforslag.
Regjeringen har nemlig foreslått å bevilge 35 millioner til beredskap og akutte tjenester ved Kirkenes sykehus og 25 millioner til videreutvikling av spesialisthelsetjenester i Alta. I tillegg ønsker regjeringen å gi 40 millioner i samhandlings- og omstillingstilskudd til Helse Nord.
Lind var tydelig på at de øremerkede midlene skal brukes i Kirkenes og Alta, men at det fortsatt var noe uklart på hvilken måte de skal brukes. Nestleder i styret, Rune Gjertin Rafaelsen, var opptatt av hvordan styret skal forholde seg til de politiske signalene.
Jeg tror vi vil oppleve et styre som kommer til å bli politisk overvåket i mye sterkere grad.
Rune Gjertin Rafaelsen
Nestleder i styret i Helse Nord
– Når vi i april skal gjøre de store vedtakene om funksjons- og oppgavefordeling, tror jeg vi vil oppleve et styre som kommer til å bli politisk overvåket i mye sterkere grad. Derfor må de vedtakene vi skal gjøre nå, være basert på sterk faglighet, sa han.
Styreleder i Helse Nord, Renate Larsen, var raskt ute med et svar:
– Dette styret er satt til å gjennomføre den til enhver tid gjeldende helsepolitikken fra regjeringen. Vi får våre oppdrag gjennom oppdragsbrev fra ministeren, og hun får sine oppdrag fra regjeringsfellesskapet og Stortinget.
Har sagt fra til helseministeren
Flere styremedlemmer lurte på om og hvordan Helse Nord kunne uttrykke sin bekymring for at regionen mister stadig mer penger som følge av den nasjonale inntektsfordelingsmodellen. Marit Lind forsikret om at det allerede har blitt tatt opp:
– Det ligger ikke an til at det vil bli gjort noe med den, men vi har selvfølgelig påpekt hvilke uheldige konsekvenser dette får for oss i møter med vår eier. Det må dere ikke tvile på, sa hun.
Vi har selvfølgelig påpekt hvilke uheldige konsekvenser dette får for oss i møter med vår eier.
Marit Lind
Adm.dir. i Helse Nord
– Men sånn er budsjettet foreslått for 2024, og da må vi forholde oss til det. Så lenge vi har den strukturen vi har, og vi drifter på den måten vi gjør, så er det ikke så lett å hente inn de pengene vi blir trukket for.
Lind gjorde det klart for styret at Helse Nord må forholde seg til de tildelingene helseregionen får, men at det ikke er noe i veien for at også styret kan si fra til helseministeren om konsekvensene.
– Én ting er at vår administrasjon gjør det i møter med departementet, men jeg tenker jo at styret også har en plikt til å si noe om konsekvensene av den modellen som brukes over tid, sa direktøren.
Styret stilte seg bak de ansatte
De ansatte har tre representanter i styret og inviterte de andre styremedlemmene til å slutte seg til deres protokolltilførsel. Det gjorde resten av styret.
Samlet sett gjør dette det vanskelig å opprettholde likeverdige helsetjenester i Helse Nord.
styret i Helse Nord
Dermed går det et «varsel» fra styret i Helse Nord til helseministeren om konsekvensene av at nedgang i folketallet fører til mindre penger gjennom inntektsfordelingsmodellen. Dette til tross for at Helse Nord er nødt til å opprettholde beredskapen, ivareta likeverdige helsetjenester, har lange avstander og et stort behov for nye bygg og nytt medisinsk teknisk utstyr.
«Samlet sett gjør dette det vanskelig å opprettholde likeverdige helsetjenester i Helse Nord» er den klare beskjeden et enstemmig styre sender sørover.
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/2705/marit-lind.jpg)
Marit Lind
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/2412/renate-larsen.jpg)