Israels krigsforbrytelser er enormt skadelig for klima og miljø
Krigføring forverrer klimakrisen. Med et CO2-utslipp på over 281.000 tonn på kun 60 dager, er Israels krigføring mot Palestina et skremmende eksempel på dette, skriver Changemaker-leder Marte Hansen Haugan i denne ukens spalte.
![Klarer vi egentlig å løse klimakrisen uten å adressere den betydelige forbindelsen mellom krig og miljøødeleggelser? Det spør Changemaker-leder Marte Hansen Haugan i denne ukens spalte i Altinget Klima og Energi.](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.no/images/article/4975/7711.jpg)
Marte Hansen Haugan
Leder for ChangemakerMens verdens land strever med å redusere utslipp, er det særlig én kilde til karbonforurensning som ofte overses: krigføring. Mens vi teller karbonutslipp og diskuterer klimapolitikk, ødelegger krigføring ikke bare menneskeliv og infrastruktur, men det forverrer også klimakrisen.
Israels brutale ekspansjon i Gaza illustrerer dette skremmende tydelig. Forskning viser at klimagassutslipp fra de første to månedene av krigen er større enn det årlige karbonfotavtrykket til over 20 av verdens mest klimautsatte nasjoner. På kun 60 dager førte Israels respons på Hamas sitt terrorangrep til mer enn 281.000 tonn CO2-utslipp. Dette er som å brenne minst 150.000 tonn kull! Den enorme mengden utslipp kommer fra bomber sluppet ned, bakkeinvasjoner og forbruk av drivstoff fra fly og stridsvogner.
Altinget Klima og Energi har seks faste spaltister. De skriver innlegg om aktuelle politiske saker hver sjette uke. Dette er spaltistene:
- Bård Ludvig Thorheim, stortingsrepresentant (H) og medlem av energi- og miljøkomiteen.
- Ingrid Liland, nestleder i Miljøpartiet De Grønne.
- Knut Einar Rosendahl, professor i samfunnsøkonomi ved Handelshøyskolen ved NMBU. Han forsker på miljø- og energiøkonomi, og leder det regjeringsutnevnte Teknisk beregningsutvalg for klima.
- Benedicte Solaas, direktør klima og miljø i Offshore Norge, og kommunestyrerepresentant (Ap) i Stavanger kommune.
- Marte Hansen Haugan, leder i Changemaker.
- Geir Ramnefjell, sjef for myndighetsspørsmål i Deep Wind Offshore. Tidligere politisk redaktør og politisk kommentator i Dagbladet.
Dette bør være en vekker for verden. Rapporten, som kun tar for seg de to første månedene av krigen i Midtøsten, viser at nesten halvparten av utslippene kom fra amerikanske transportfly som har fraktet militære forsyninger til Israel. Dette viser hvor tett militær støtte er knyttet til klimakrisen.
Samtidig som Hamas' raketter genererte omtrent 713 tonn CO2, utgjør disse utslippene bare en brøkdel av de massive utslippene fra Israels brutale motangrep i samme periode. Krigføring opprettholder etterspørselen etter olje, gass og kull, og hindrer dermed utfasing av fossile brensler. I tillegg bruker militæret enorme mengder fossilt brensel, noe som bidrar direkte til global oppvarming. Klarer vi egentlig å løse klimakrisen uten å adressere den betydelige forbindelsen mellom krig og miljøødeleggelser?
Klarer vi egentlig å løse klimakrisen uten å adressere den betydelige forbindelsen mellom krig og miljøødeleggelser?
Marte Hansen Haugan
Spaltist
Infrastrukturen i Gaza er ikke eksisterende
Det er ikke bare de store utslippene fra bomber og fly som vil koste lommeboka. På et tidspunkt skal Gazas ødelagte infrastruktur gjenoppbygges, med 100.000 skadede bygninger, som vil generere millioner av tonn av utslipp som ikke hadde funnet sted dersom Israel ikke hadde bombet ned over halve Gaza. Den fremtidige gjenoppbyggingen vil derfor legge ytterligere press på et allerede overbelastet globalt karbonbudsjett.
Krigens ødeleggelser stopper altså ikke ved de umiddelbare menneskelige tapene. Ødelagt jordbruksland, forurenset vann og en sivil infrastruktur i ruiner skaper en langsiktig miljøkatastrofe. Gaza er nå et levende eksempel på hvordan krig kan forsterke miljøproblemer og øke sårbarheten til allerede utsatte befolkninger. Det er ikke bare militære angrep som fører til at palestinere nå dør i Gaza, det er også fordi Israels militære operasjoner har destruert tilgangen til rent drikkevann og helt grunnleggende behov. De helse- og miljømessige konsekvensene vil sannsynligvis merkes i flere tiår fremover.
Vi kan ikke tillate et frikort for forurensning
Denne situasjonen er et tydelig eksempel på det vi kan kalle militær miljømessig eksepsjonalisme. Krig forverrer klimakrisen – og det forverres i en skala som ofte ikke fanges opp i våre beregninger. Militære utslipp blir ofte unntatt fra nasjonale og internasjonale klimarapporteringer, noe som gir de væpnede styrkene frikort til å forurense uten konsekvenser. Dette kan vi ikke tillate. Skal vi håndtere klimakrisen, må vi ikke late som militærets utslipp ikke eksisterer, men inkludere dem i våre beregninger.
Verden kan ikke lenger ignorere den betydelige miljøpåvirkningen av væpnet konflikt.
Marte Hansen Haugan
Spaltist
Nå må verdenssamfunnet ta affære. På COP28 i Dubai ble krig, sikkerhet og klimakrise satt på agendaen, men uten meningsfulle tiltak for å øke ansvarligheten rundt militære utslipp. Dette er uholdbart. Klimakrisen krever at vi vurderer alle våre utslippskilder, inkludert de militære. Verden kan ikke lenger ignorere den betydelige miljøpåvirkningen av væpnet konflikt.
Den brutale sannheten er at væpnet konflikt skyver oss nærmere kanten av klimakatastrofe. Det er ikke bare en humanitær nødvendighet å stoppe kriger, men også en økologisk nødvendighet. Vi må kreve større ansvarlighet og transparens fra verdens militære styrker, inkludert Israel. Bare da kan vi begynne å bygge en fremtid hvor vi både beskytter menneskeliv og vår planet.