![](https://legacy.altinget.no/images/person/194/une-bastholm.jpg)
![](https://legacy.altinget.no/images/person/176/terje-aasland.jpg)
Hvilke nye tiltak vil regjeringen iverksette for å sikre at vandrende fisk kommer uskadd forbi turbinene i norske vannkraftverk?
![](https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4694-redaktionen.png)
«Statsråden svarer» er robotgenerert innhold som opprettes automatisk med data fra Stortingets base over de spørsmål som stilles av stortingsrepresentanter og besvares av regjeringens statsråder. Overskriftene er skrevet av Altinget. Altinget tar forbehold om feil i innholdet.
Hvilke nye tiltak vil regjeringen iverksette for å sikre at vandrende fisk kommer uskadd forbi turbinene i norske vannkraftverk?
Norske vannkraftverk gjør svært lite for å sikre at fisk kommer uskadd forbi anleggene. Ål, laks og sjøørret blir fortsatt hakket og skadet i turbinene, til tross for at problemet er velkjent. Det viser en undersøkelse Naturvernforbundet har gjennomført.
Ålen er sterkt truet i hele Europa, og det er forbud mot å fiske den i Norge Den lever langs hele norskekysten. Likevel har bare ett av tre kraftverk utstyr som hindrer skade på fisk, og bare 16 prosent har undersøkt om fisk blir skadet i sine anlegg. Det er antagelig store mørketall. Dette fremgår av Naturvernforbundets rapport "Gjør lite for å hindre fiskedød".
I brev til Naturvernforbundet 11.1.2024 har NVE opplyst at i noen av kraftverkene der fiskekutting er påvist har myndighetene krevd ekstraordinære tiltak fram til fiskepassasjer er på plass. Men NVE svarte ikke på om de det er aktuelt å stille krav om nedstenging av kraftverk i fiskevandringsperioder slik at fiskedød reduseres fram til toveis vandringsveier er bygd. I svarbrev til Naturvernforbundet etterlyser Mattilsynet en endring i dyrevelferdsloven for å sikre at fisk i elvene får bedre beskyttelse.
Myndighetene og energibransjen har sammen med forskningen arbeidet over flere ti-år for å finne frem til ny kunnskap og nye løsninger for å bedre miljøforholdene i regulerte vassdrag. Bygging av fisketrapper har lange tradisjoner i Norge, mens tiltak for nedvandring av fisk har vært få. Nyere teknologi og forskning har nå gitt muligheter for å gjennomføre tiltak for at fisk også skal kunne vandre trygt ned forbi vannkraftturbiner. Slike opp- og nedvandringsløsninger er benyttet for en rekke vannkraftverk og reguleringsanlegg som er bygget eller bygget om de senere årene.
I de fleste konsesjoner gitt til vannkraftverk er det fastsatt standardvilkår, som gir myndighetene adgang til å pålegge tiltak for å bedre forholdene for fisk i vassdraget. Både NVE og miljømyndighetene vil kunne pålegge tiltak for å hindre skade på fisk i medhold av disse vilkårene. Pålegg må være knyttet til skader forårsaket av utbyggingen, og kostnadene ved pålegget må stå i rimelig forhold til tiltakets skadevirkninger og til nytten av pålegget.
Jeg vil også legge til at i alle nyere konsesjoner blir det stilt krav om minstevannføring i vannkraftverk. I alle saker blir det gjort grundige vurderinger av minstevannføringen opp mot hvilke verdier som finnes i vassdraget. Verdiene kan være fisk, men også andre biologiske verdier, samt landskap og friluftsliv. Om det er store verdier knyttet til fisk og fiske, er det vanlig å stille krav om at vannkraftverket blir plassert oppstrøms elvestrekningen der det finnes laks, sjøørret eller storørret, slik at disse verdiene i mindre grad blir påvirket. Det blir vanligvis stilt krav om omløpsventil når det blir gitt konsesjon. Omløpsventilen vil forhindre at anadrom strekning i elven blir tørrlagt i forbindelse med utfall av kraftverket. I driftsfasen av småkraftverk har NVEs miljøtilsyn adgang til å føre tilsyn med hvordan vilkårene følges opp. Forskrift om internkontroll for vassdragsanlegg pålegger konsesjonæren å dokumentere hvordan kraftverket driftes, herunder slipp av minstevannføring mv. Ved brudd på vilkårene kan NVE pålegge retting, overtredelsesgebyr mm.