![](https://legacy.altinget.no/images/person/8/erlend-wiborg.jpg)
![](https://legacy.altinget.no/images/person/100/0-emilie-enger-mehl.jpg)
Hvor mange saker ligger inne hos myndighetene hvor en person har fått opphold eller statsborgerskap, men hvor det i etterkant er uklarheter eller mistanke om feil/juks ved asylsøknad?
![](https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4694-redaktionen.png)
«Statsråden svarer» er robotgenerert innhold som opprettes automatisk med data fra Stortingets base over de spørsmål som stilles av stortingsrepresentanter og besvares av regjeringens statsråder. Overskriftene er skrevet av Altinget. Altinget tar forbehold om feil i innholdet.
Hvor mange saker ligger inne hos myndighetene hvor en person har fått opphold eller statsborgerskap, men hvor det i etterkant er uklarheter eller mistanke om feil/juks ved asylsøknad?
Jeg viser til statsråden sitt svar på Dokument nr. 15:1876 (2023-2024). Statsråden skriver i sitt svar:
«Sistnevnte mål følger av at manglende avdekking av uriktige og eller tilbakeholdte opplysninger tidlig i prosessen er identifisert som en av flere utfordringer.»
I følge årsrapporten fra UDI for 2023 hadde UDI 2 240 ubehandlede tilbakekallssaker og klager til behandling ved utgangen av året. Dette omfatter saker om tilbakekall både etter utlendingsloven og etter statsborgerloven.
UDI har opplyst at om lag 800 saker gjelder tilbakekall av statsborgerskap etter statsborgerloven, som arbeids- og integreringsministeren har ansvaret for. Jeg kommenterer derfor ikke disse sakene videre her. De øvrige sakene gjelder tilbakekall etter utlendingsloven. Av disse igjen oppgis om lag en tredjedel å være saker hvor det er mistanke om at oppholdstillatelse kan være gitt på grunn av uriktige opplysninger i forbindelse med en asylsøknad.