![](https://legacy.altinget.no/images/person/8/erlend-wiborg.jpg)
![](https://legacy.altinget.no/images/person/93/trygve-slagsvold-vedum.jpg)
Kan statsråden redegjøre for hvordan den økte grensehandelen i 2024 har påvirket skatteinntektene og økonomien i kommunene langs grensen?
![](https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4694-redaktionen.png)
«Statsråden svarer» er robotgenerert innhold som opprettes automatisk med data fra Stortingets base over de spørsmål som stilles av stortingsrepresentanter og besvares av regjeringens statsråder. Overskriftene er skrevet av Altinget. Altinget tar forbehold om feil i innholdet.
Kan statsråden redegjøre for hvordan den økte grensehandelen i 2024 har påvirket skatteinntektene og økonomien i kommunene langs grensen, og hvilke tiltak vurderer regjeringen å implementere for å støtte kommunene som er negativt påvirket av den økte grensehandelen?
I lys av den markante økningen i grensehandelen vi har sett i 2024, ønsker jeg å forstå hvilken innvirkning dette har på økonomien i våre grensekommuner. Grensehandelen representerer en betydelig økonomisk aktivitet som kan ha negative konsekvenser for lokale næringsliv og offentlige inntekter.
Det er grunn til bekymring for at økte handelslekkasjer til Sverige kan føre til nedgang i lokale skatteinntekter, noe som igjen kan påvirke kommunenes evne til å levere viktige tjenester til sine innbyggere.
Ifølge Statistisk sentralbyrås (SSB) grensehandelsundersøkelse handlet nordmenn for om lag 2,4 mrd. kroner på dagsturer til utlandet i 1. kvartal 2024, nesten en halv mrd. kroner mer enn på samme tid i fjor. SSB peker på tidlig påske som en viktig årsak til veksten i grensehandelen. Årets påske var i 1. kvartal, mens den i fjor falt i 2. kvartal. Videre viser SSB til at grensehandelsundersøkelsen er en utvalgsundersøkelse, noe som medfører at det er usikkerhet om de publiserte tallene. Det er for tidlig å si hvordan grensehandelen vil utvikle seg i 2024.
Fra 1. januar 2023 endret SSB metode for å samle inn data til grensehandelsundersøkelsen. Forbedringen av undersøkelsen har gitt SSB informasjon som tyder på at de tidligere kan ha overestimert grensehandelen noe. Av den grunn blir usikkerheten stor når perioder før og etter omleggingen av statistikken sammenlignes. Det er likevel verdt å merke seg at SSB anslo grensehandelen til 3,9 mrd. kroner i 1. kvartal 2019, mens handelen altså anslås til 2,4 mrd. kroner i 1. kvartal i år. Selv om disse tallene ikke er direkte sammenlignbare, tyder det på at grensehandelen fremdeles er under nivået fra før pandemien, målt i nominelle priser.