Høyre frustrert over budsjettavtale: – Ingen omstillingsvilje å spore
– SV og regjeringen fortsetter å bruke engangsinntekter til å innføre varige økte offentlige utgifter, er budskapet fra Høyres finanspolitiske talsperson Tina Bru.
![IKKE IMPONERT: – Dette er ikke et budsjett for fremtiden, sier Høyres Tina Bru. ](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.no/images/article/5156/6337.jpg)
![Eira Lie Jor](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/Writers/105-eira-lie-jor-2-48.jpg)
Eira Lie Jor
Nyhetssjef![Balder Haarklou Jensen](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/Writers/106-balder-haarklou-jensen-2-48.jpg)
Balder Haarklou Jensen
Politisk journalist, klima og energiMandag annonserte SV og regjeringen at de er enige om revidert nasjonalbudsjett. Totalt flytter de på rundt 3 milliarder kroner og øker oljepengebruken med 1,2 milliarder.
Blant SVs største gjennomslag er en økning i barnetrygden for barn over seks år og en satsning på havvind. Det skal også brukes penger på Husbanken, energieffektivisering av bygg, tannhelse og nattog, for å nevne noe.
– SV og regjeringen fortsetter å bruke engangsinntekter til å innføre varige økte offentlige utgifter. Det er ingen omstillingsvilje å spore, så med andre ord må vi krysse fingrene for at vi fortsetter å finne penger i skuffen hvert år for å slippe kutt i velferden, sier Høyres Tina Bru i en pressemelding.
Om man ser på inndekningen til regjeringspartiene og SV, så hentes det blant annet 175 millioner kroner fra «ubrukte Hans-midler», altså ekstraordinære midler satt av etter ekstremværet «Hans». De henter også 492 millioner i «mindreforbruk i CO2-kompensasjonsordningen», 14 millioner fra en ubrukt bevilgning i Statsbygg og mindre summer fra en rekke andre poster med mindreforbruk.
Bru er også kritisk til økt oljepengebruk, og mener det mangler løsninger for fremtiden.
– Til tross for at regjeringen og SV har gjort revidert nasjonalbudsjett om til et helt nytt statsbudsjett, er det ingen forslag for å gi Norge mer å leve av etter olja. Oljepengebruken øker og skattene er fortsatt på rekordhøyt nivå. Dette er ikke et budsjett for fremtiden, sier hun.
– Mer usikkerhet
Regjeringen og SV er også enige om en satsning på havvind.
Dette står om havvind:
«Stortinget ber regjeringen videreføre dialogen og konkretisere innholdet i et energipartnerskap med olje- og gassnæringen, i tråd med omtalen i RNB 2024 med sikte på fortsatt utslippsreduksjoner i næringen for å bidra til å nå klimamålet i 2030 vedtatt ifm. oljeskattepakken. Et viktig premiss for partnerskapet er at olje- og gassnæringen innenfor det finanspolitiske rammeverket skal bidra mer til finansieringen av flytende havvind enn de gjør i dag ved at CO2-avgiften på sokkelen skal økes frem mot 2030»
Og:
«Stortinget ber regjeringen lyse ut arealer til havvind i 2025 som gir rom for minst 5-10 TWh ny produksjon. I den forbindelse ber Stortinget om at regjeringen i statsbudsjettet for 2025 foreslår et ambisiøst støtteprogram for flytende havvindområder i Vestavind B og Vestavind F. Tilsagnsfullmakten skal baseres på oppdaterte kostnadsanslag. Støtteprogrammet skal være på minst 35 mrd. kroner og bidra vesentlig til utviklingen av flytende havvind, elektrifisering av petroleumsinstallasjoner og ivareta kraftbalansen på fastlandet».
Bru er ikke videre imponert over satsningen.
– Det siste havvind-industrien trenger er flere vage planer og ambisjoner. Det har de fått servert i snart tre år. Her øker regjeringen avgiftene for industrien før de kan si når eller hva de skal få i retur. Om noe bidrar budsjettenigheten til enda mer usikkerhet, sier Bru.
Offshore Norge er litt mindre skeptiske enn Bru og Høyre.
– Dette er et godt utgangspunkt, vi er glade for at det er vilje til å finne løsninger for å sikre mer kraft. At vi får elektrifisert de siste prosjektene på norsk sokkel vil gi betydelige reduksjoner i klimagassutslippene som er nødvendig for å nå klimamålene, og dermed bidra til å sikre konkurransekraften til olje- og gassindustrien og arbeidsplassene. Det er ikke minst viktig at det sikres midler for å industrialisere flytende havvind på norsk sokkel, sier Hildegunn Blindheim i en pressemelding.
Også fungerende Zero-sjef Stig Schjølset er positivt innstilt til havvind-planen.
– Avtalen sikrer støtte til den videre havvind-satsingen, og skaper viktig forutsigbarhet. Nå er forutsetningene for at Norge kan lykkes med et havvind-eventyr mye bedre enn de var i går. Kraften fra havvind blir viktig for å kutte klimagassutslipp, både fra olje- og gassektoren, industrien og transportsektoren, sier han i en melding.
– Historisk satsning
Både SV og regjeringspartiene er fornøyde med avtalen de har kommet med på havvind.
– Vi er enige om et industrieventyr på havvind, sier Moflag.
SVs Kari Elisabeth Kaski stemte i og kaller det «den største industrielle satsningen på fornybart på flere tiår».
– SV har som alltid jobba for et grønnere og mer rettferdig Norge, var budskapet fra SV under pressekonferansen mandag formiddag.
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/18/tina-bru.jpg)
Tina Bru
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/181/kari-elisabeth-kaski.jpg)
Kari Elisabeth Kaski
![](https://www.altinget.no/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.no/images/person/30/tuva-moflag.jpg)